9.8.2022 10.41, Rubrika: Co bychom měli vědět o vodě
Atmosférická depozice jako možný zdroj znečištění povrchových vod
Na pilotních lokalitách v Jizerských horách, Moravskoslezských Beskydech a na Českomoravské vrchovině byly v průběhu jednoho roku sledovány koncentrace vybraných těžkých kovů v atmosférické depozici a povrchové vodě s cílem určit významnost vlivu srážek na kvalitu povrchových vod v antropogenně málo ovlivněném prostředí.
Dosažené výsledky ukazují, že u vybraných kovů může atmosférická depozice v některých případech představovat významný vnos do povrchových vod. Na výslednou bilanci látkového odnosu má zásadní vliv charakter prostředí a jeho zatížení v minulosti.
ÚVOD
Rámcová směrnice o vodách (2000/60/ES) [1] ukládá členským zemím EU v pravidelných šestiletých cyklech hodnotit stav podzemních a povrchových vod. V případech nedosažení dobrého chemického a/nebo ekologického stavu je třeba určit zásadní vlivy způsobující tuto situaci a navrhnout opatření pro její zlepšení. Z hodnocení stavu útvarů povrchových vod, které v ČR probíhá od roku 2009 podle české legislativy ve tříletých cyklech, opakovaně vychází vysoký podíl vodních útvarů nedosahujících dobrého chemického stavu v případě některých prioritních látek podle nařízení vlády č. 401/2015 Sb., a dobrého ekologického stavu v případě některých specifických nebezpečných látek [2, 3]. Nedosažení dobrého stavu pro některé skupiny látek je zaznamenáno i ve vodních útvarech, kde lze většinu potenciálních antropogenních vlivů vyloučit, a u nichž je tedy možným hlavním vlivem přenos znečištění do vodního prostředí z ovzduší prostřednictvím atmosférické depozice. Mezi tyto skupiny patří zejména těžké kovy a polycyklické aromatické uhlovodíky (PAU).
Projekt TA ČR SS01010231 „Dopady atmosférické depozice na vodní prostředí se zohledněním klimatických podmínek“ se touto problematikou zabývá. Projekt navazuje na metodiku [4], která mimo jiné na základě dostupných dat navrhuje postupy pro posouzení rizikovosti útvarů povrchových vod z hlediska atmosférické deopozice. Hlavním problémem této části metodiky byla nedostupnost aktuálních a plošných dat a neověřenost postupů při jejich využití. Cílem projektu je alespoň částečně tato chybějící data a postupy doplnit. Částí řešení projektu je i kvantifikace znečištění v různých složkách životního prostředí pomocí terénního monitoringu ve vybraných pilotních lesních povodích. Cílem této činnosti je ověřit, nakolik mohou jednotlivé látky ovlivnit situaci v reálném prostředí, a vytipovat další faktory zvyšující riziko prostupu kontaminace do vodního prostředí.
Zdroj a plné znění článku v aktuálním vydání časopisu Vodohospodářské technicko-ekonomické informace), jehož vydavatelem je Výzkumný ústav vodohospodářský T. G. Masaryka (VÚV TGM), ilustrační foto Naše voda – Nina Havlová
9.8.2022 10.41, Rubrika: Co bychom měli vědět o vodě, Čistota vody a rekreace, Statistiky a kauzy, Poradna
Aktuality
![](https://www.nase-voda.cz/wp-content/uploads/2024/09/Ceska-krajina-konference-pestrenky.jpg)
Milovickou rezervaci navštívili účastníci konference o pestřenkách
Akt. 7.9.2024 10.58Rubrika: Co bychom měli vědět o vodě
![](https://www.nase-voda.cz/wp-content/uploads/2024/09/vodni-nadrz-Svihov-most-IMG_2263_B.jpg)
Stavba vodojemu v Jihlavě bude stát 77 milionů korun
Akt. 6.9.2024 14.46Rubrika: Vodovody a kanalizace