10.6.2024 13.39, Rubrika: Vodovody a kanalizace
Výzkum Veolia potvrdil, že Češi si uvědomují klimatickou krizi
Unikátní výzkum skupiny Veolia a agentury Elabe zjišťoval postoje lidí ve 25 zemích světa. Odhaluje zajímavé rozdíly ve vnímání i možnostech řešení.
O tom, že probíhá klimatická změna není pochyb. Odborníci z evropského programu Copernicus označili rok 2023 za nejteplejší rok v historii měření. Změnu potvrzují i naměřené extrémy – například 53°C v Údolí smrti či 38 °C uprostřed zimy v Argentině. Pokud bude klimatická změna pokračovat tímto tempem, můžeme například v Paříži do roku 2050 čekat počasí, které je dnes typické pro španělskou Sevillu, tedy dlouhé období horka a maximy přesahujícími 50 °C.
V poslední době však zaznívají hlasy volající po zásadním zpomalení ekologické transformace. Přijetí ekologických řešení ve velkém měřítku totiž vyvolává zásadní otázku: Jsou potřebné změny sociálně a ekonomicky přijatelné? A právě to bylo klíčovým tématem unikátního výzkumu, který realizovala skupina Veolia a výzkumná agentura Elabe. Poprvé Barometr ekologické transformace proběhl už před 2 lety. V první vlně se diskuze zaměřila spíše na to, zda nastává klimatická krize. Dnes jde hlavně o to, zda jsme ochotni nést s tím spojené náklady.
Bojíme se o zdraví
Jak lidé z různých koutů světa chápou dopady klimatické změny? Lidé si uvědomují, jaká rizika pro zdraví a kvalitu života zhoršování životního prostředí představuje. A podle výzkumu jsou ochotni pro změnu i něco udělat – například kupovat ekologické produkty či žít úsporněji a podobně. Ve světě však existují značné rozdíly mezi bohatými a chudými státy, obyvateli lépe situovanými a sociálně slabšími, velkou roli hraje i politika.
Dokonce 62 % obyvatel ČR má pocit zranitelnosti a ohrožení riziky souvisejícími s klimatickou změnou nebo znečištěním. Podobně jako ve většině zemí světa tuto problematiku vnímají intenzivněji ženy a mladí lidé. Hlavní motivace je přitom stejná – potřeba chránit sebe i své okolí, s důrazem na zdraví. Právě zdraví je pro lidi na celém světě silnou motivací k ekologickému chování a k přijetí potřebných změn. Lidé chápou, že pasivita bude za současného stavu stát výrazně více než aktivní změna.
„Od realizace dostupných řešení, která chrání naše zdraví, snižují znečištění a potlačují výskyt extrémních klimatických jevů, si toho slibujeme hodně. V nadcházejících letech však musí naše planeta v souladu s těmito poznatky začít konat,“ připomíná Estelle Brachlianoff, generální ředitelka skupiny Veolia.
Ekologie vs. ekonomika
Průzkum potvrdil, že postoj k životnímu prostředí stále více rozděluje společnost. Narůstá počet skeptiků, kteří proti sobě staví boj s chudobou a ekologická opatření.
K tomu Estelle Brachlianoff dodává: „Dnes proti sobě stojí dva hlavní směry: radikální přístup ke klimatické změně a ekologická pauza. Oba představují zásadní sociální, ekonomická i ekologická rizika. Proto Veolia přichází s třetí cestou a nabízí ekologické řešení, která jsou zároveň i ekonomická. Ekologickou transformaci totiž nemůžeme dělat bez ohledu na obyvatele naší planety. Nebylo by to možné ani správné. Je potřeba lidem naslouchat, pochopit jejich potřeby a najít příležitosti ke změně, které budou ekonomicky přijatelné a ekologicky žádoucí.”
Skeptické Česko
Již v roce 2022 v České republice, podobně jako ve střední Evropě (v Německu, Maďarsku), Nizozemsku, Belgii, Francii a Japonsku převládaly pochybnosti a rezignace. O 18 měsíců později se 63 % obyvatel ČR stále spíše počítá mezi pesimisty (53 % zpochybňuje naši schopnost zmírnit klimatickou změnu a znečištění, což je o 18 % více, než je světový průměr.
O tom, že probíhá klimatický rozvrat, ale Češi nepochybují. Devadesát procent respondentů s tímto výrokem ve výzkumu souhlasí. O jeho příčinách, však 16 procent respondentů pochybovalo, 10 % hájilo teorii o striktně přírodním jevu a 6 % tvrdilo, že důvody nelze určit. Tato čísla se od minulého kola barometru před dvěma lety nezměnila.
Menší rozdíly výzkum zaznamenal u odpovědi na otázku, zda se lidé cítí být kvůli klimatu a znečištění zranitelní a zda vnímají zdravotní rizika. Ve světě s výrokem souhlasí 65 % dotázaných, v Česku jen 62 %, což nás řadí na konec žebříčku spolu s Němci, Brity a Holanďany.
Jsme ochotni udělat změnu?
Dovedou si lidé představit, jak by mohl vypadat každodenní život po ekologické transformaci? Z průzkumu vyplývá, že v této oblasti máme opravdu velké rezervy. Ve světě 62 % respondentů nemá reálnou představu. V ČR pak toto číslo vystoupalo dokonce na 73 %.
Jak se Češi staví k nákladům za ekologickou transformaci oproti nečinnosti? 54 % obyvatel ČR je přesvědčeno, že nečinnost bude dražší než ekologická aktivita. Tito respondenti chápou, že náklady na řešení následků klimatické změny budou vyšší než investice, které by si vyžádala ekologická transformace.
Co jsou Češi ochotni udělat? Z výzkumu vyplývá, že 90 % respondentů souhlasí s nákupem potravin balených do recyklovaných materiálů, aby se omezilo znečištění plasty a těžba ropy. Dokonce 80 % lidí je pro konzumaci potravin pocházejících ze zemědělství, kde se využívá recyklovaná voda. A 74 % je ochotno platit za vodu více, aby v ní nebyly mikropolutanty a omezila se tak zdravotní rizika.
Společnost Veolia ve spolupráci s agenturou Elabe realizovala Barometr ekologické transformace poprvé v roce 2022 a letos jej zopakovala. Výzkum zkoumá postoje lidí ke klimatické krizi a možnostem jejího řešení. Průzkum se uskutečnil v 26 zemích na pěti kontinentech, zúčastnilo se ho téměř 30 000 osob, průměrně jeden až dva tisíce v každé zemi. Dotazování probíhalo on-line od 17. října do 6. prosince 2023.
Zdroj: Veoli, Elabe, foto z prezentace dat: Naše voda – Nina Havlová
10.6.2024 13.39, Rubrika: Co bychom měli vědět o vodě, Čistota vody a rekreace, Prevence povodní, voda v krajině, Vodovody a kanalizace, Statistiky a kauzy, Hlavní zprávy
Aktuality
![](https://www.nase-voda.cz/wp-content/uploads/2024/09/Ceska-krajina-konference-pestrenky.jpg)
Milovickou rezervaci navštívili účastníci konference o pestřenkách
Akt. 7.9.2024 10.58Rubrika: Co bychom měli vědět o vodě
![](https://www.nase-voda.cz/wp-content/uploads/2024/09/vodni-nadrz-Svihov-most-IMG_2263_B.jpg)
Stavba vodojemu v Jihlavě bude stát 77 milionů korun
Akt. 6.9.2024 14.46Rubrika: Vodovody a kanalizace